A közösségi háló halála
![](https://cheqbot.com/wp-content/uploads/2024/07/dollars-1024x655.webp)
![](https://cheqbot.com/wp-content/uploads/2024/07/dollars-1024x655.webp)
![](https://cheqbot.com/wp-content/uploads/2024/07/dollars-1024x655.webp)
![](https://cheqbot.com/wp-content/uploads/2024/07/dollars-1024x655.webp)
A közösségi háló nemcsak a magánéletünkben, de gyakran a munkahelyünkön is jelen van az életünkben. A Covid miatt ugyanis számtalan vállalat ráébredt arra, hogy a fizikai munkavállalókkal is fenn kell tudni tartani egy kommunikációs csatornát, nem csak az irodai munkavállalókkal. Erre néhány évvel ezelőtt még a közösségi háló tűnt jó megoldásnak, de vajon tényleg így van ez?
A közösségi háló halála
A közösségi háló haláláról egyre többet lehet olvasni, ugyanis a felhasználók egyre elégedetlenebbek ezekkel a hálókkal. Már nem azt nyújtják, amit a kezdetekkor ígértek, és ez bizony sokak számára kezd ellenszenvessé válni. Azonban nemcsak a magánéletben használt közösségi hálókra igaz ez, de a vállalatok által belső kommunikáció céljából bevezetett hálókra is. De mi is a probléma ezekkel?
1. A hirdetőkért van nem a magánemberekért
A legtöbb közösségi háló működéséhez elengedhetetlen a hirdetők jelenléte. Azért fizetnek, hogy a közösségi hálón elérhető adatbázishoz hozzáférhessenek és reklámaikkal felhívják magukra a figyelmet. A különböző fejlesztések is azt a célt szolgálják, hogy a hirdetők minél több emberhez eljuthassanak. Ezért versengenek egymással a közösségi hálók. Ki tudja a legtöbb embert behúzni és magánál tartani, akiknek a figyelmét tovább értékesíthetik fizető hirdető ügyfeleik felé. Tudod például, hogy a Meta (Facebook) 200 USD-t keress évente minden felhasználó után? Csak a Facebook-nak közel 2,9 milliárd felhasználója van. Ha csak 15 USD-t kérne a Facebook a felhasználóktól minden hónapban azért, hogy soha többet ne értesítsék az adatait, hogy tényleg csak azt lássa, amit látni akar hirdetések nélkül, és minden felhasználó kifizetné ezt a díjat, a cég akkor is veszteségesen működne. De valószínűtlen, hogy mindenki fizetne havidíjat. A Twitter esetében is csak a felhasználók kb. 0,85%-a fizetett elő. Tehát a profit érdekében a Te adataidat értékesítik.
Eredetileg a magánember volt a középpontban
Kezdetben a közösségi háló arról szólt, hogy kapcsolatban maradhass az ismerőseiddel és barátaiddal akkor is, ha földrajzilag több kilométeres távolságra vagytok egymástól. A vállalatok is ezzel a céllal kezdték el használni belső kommunikációjuk során. Azonban mára már mindenhonnan információ ömlik ránk, ami hatalmas zajt okoz és egyre nehezebb kiszűrni a valóban fontos üzeneteket. Munkahelyi belső kommunikáció szempontjából ezért is jobb az egy mindenkivel, mindenki eggyel való beszélgetési modellt alkalmazni, mint amilyet a CHEQ is alkalmaz. Ebben az esetben ugyanis mindenki csak a fontos vállalati üzenetek kapja meg, míg a saját egyéni kérdéseit és észrevételeit külön teheti fel az illetékes személynek.
2. Az algoritmusok kegyét kell lesned
Nem rendelkezel az algoritmusok felett amelyek eldöntik, hogy ki milyen üzenetet lát és mikor a közösségi háló felületén. Egyetlen változás a rendszerben és már nem jut el a legfontosabb üzenetet a munkavállalóid egy jelentős csoportjához. És a fejlesztésbe sem szólhatsz bele. Amennyiben így tartod a kapcsolatot a kollégáiddal vagy a külvilággal, úgy bizony számolnod kell azzal, hogy az ami tegnap működött az ma már nem fog. Így azonban nem lehet fenntarthatóan és hatékonyan működni. Ennél egy sokkal biztosabb kommunikációra alkalmas megoldásra van szükség kiváltképpen, ha a vállalat fontos ügyeiről kell tájékoztatni minden munkavállalót. A közösségi háló erre alkalmatlan.
![](https://cheqbot.com/wp-content/uploads/2024/07/disappointed-1024x655.webp)
Dedikált vállalati belső kommunikációs eszköz a munkavállalók digitális összehangolásáért
Egyre több munkavállaló látja, hogy a közösségi háló nem alkalmas a vállalati belső kommunikáció hatékonyságának növelésére, de megtartására sem. Ez abban az esetben is igaz, ha nem a Facebook-on hoznak létre csoportokat, hanem vállalati közösségi háló megoldásokat alkalmaznak. Utóbbiak célja persze nem harmadik vállalatoknak értékesíteni a munkavállalók adatait a hirdetésből befolyó díjakért cserébe, azonban működési mechanizmusok nagyban hasonlít a publikus közösségi hálóékhoz. Éppen ezért óriási a “hangzavar” ezeken a felületeken. Szinte lehetetlen kiszűrni a fontos üzeneteket s rengeteg vicces állatfotó és gif közül. Arról nem is beszélve, hogy dokumentumokat visszakeresni szinte lehetetlen, de még adminisztrációs ügyintézési munkafolyamatokat sem tudnak a dolgozók indítani. Ráadásul pszichikailag is megterhelő tud lenni egy ilyen vállalati közösségi háló. Nemcsak az információmennyiség miatt, de azért is, mert teret ad a cyberbullying-nak, azaz az internetes munkahelyi zaklatásnak.
Ezt elkerülendő olyan kommunikációs eszközt kell választani, amelynek
- alakításába van beleszólásod,
- a munkavállalókért van,
- lehetővé teszi az informálást,
- a dokumentumkeresést,
- a rutin adminisztratív ügyek intézését,
- A dokumentumok hiteles digitális és egyszerű aláírását,
és még sok más hasznos dolgot, amire egy vállalatnak szüksége lehet, különösen akkor, ha a munkavállalói többsége fizikai munkát látnak el, így nem rendelkeznek céges eszközökkel és email címmel, illetve földrajzilag szétszórva dolgoznak. Ezt támogatja a CHEQ is. Tehát, ha nem várnád meg a közösségi háló halálát a cégeteken belül, és a fejetlenséget, amit a kommunikációs zavar okoz, hanem még azt megelőzően bevezetnél egy jobb kommunikációs megoldást a munkavállalók digitális összehangolása céljából, akkor kérj egy ingyenes bemutatót.